Kuvataiteen maisterin opinnäyteohje
Näin suoritat maisterin opinnäytteeseen kuuluvan taiteellisen ja kirjallisen osan.
1. Opinnäytteen sisältö, tavoitteet ja aikataulu
Kuvataiteen maisterin opinnäyte koostuu:
- taiteellisesta osasta ja sen julkisesta esittämisestä
- kirjallisesta osasta
- opinnäytteen julkisesta tarkastustilaisuudesta
Opinnäytteen laajuus on kokonaisuudessaan 40 op.
Maisterin opinnäyte on osoitus opiskelijan taiteellisesta näkemyksestä, perehtyneisyydestä valitsemaansa aihepiiriin sekä kyvystä työskennellä itsenäisesti. Suoritettuasi opinnäytteen kykenet toteuttamaan laajan taiteellisen projektin, esittämään sen julkisesti sekä kertomaan siitä suullisesti ja kirjallisesti. Osaat myös reflektoida oman työsi sijoittumista nykytaiteen kontekstiin.
1.1. Opinnäytteen aikataulu
Opinnäytteen suositusaikataulu:
Maisteriopintojen 1. vuoden syyslukukausi:
- Kuvataiteen maisterin opinnäyteseminaarin (K-M351) ja Kirjoitusseminaarin (K-M352) aloitus
- Opinnäytesuunnitelma: Opinnäytteen kokonaisuuden suunnittelu ja ohjaajan valinta
- Ensimmäisen ohjaustapaamisen sopiminen
Maisteriopintojen 2. vuoden kevätlukukausi:
- Tarkastajien valinta
- Kuvataiteen maisterin opinnäyteseminaari ja Kirjoitusseminaari jatkuvat
- Kuvan kevät -näyttely tai muu julkinen esiintyminen
- Seminaari Kuvan kevään yhteydessä
Maisteriopintojen 2. vuoden syyslukukausi:
- Kirjallisen osan viimeistely
- Opinnäytteen ja kypsyysnäytteen jättö esitarkastukseen viimeistään syyskuun alkuun mennessä
- Opinnäytteen kirjallisen osan palautus lokakuun ensimmäiseen päivään mennessä
- Julkinen tarkastustilaisuus (kts. luku 4.3.)
Huomioita aikatauluun:
- Suositusajankohta tarkastajavalinnoille on toisen maisterivuoden kevätlukukauden alku tai muu ajankohta, jolloin opinnäytteen taiteellisen osan esittämisen ajankohta ja opinnäytteen valmistumisen tavoiteaikataulu on selvillä.
- Esitarkastukseen on varattava aikaa vähintään kolme viikkoa, mutta työn voi myös palauttaa esitarkastukseen jo aiemmin (kts. luku 3.1. Kirjallisen osan esitarkastus).
1.2. Opinnäytteen taiteellinen osa
Taiteellinen osa voi olla yksittäinen laaja teos, teoskokonaisuus tai taiteellinen prosessi. Opinnäytteen taiteellinen osa kytkeytyy kuvataiteen kontekstiin. Sen muoto ja toteutustapa ovat vapaat.
Opinnäyte sisältää yhden julkisen esiintymisen, joka toteutetaan joko Kuvan Keväässä tai muulla, teoksen luonteeseen soveltuvalla tavalla.
Julkisen esiintymisen voit toteuttaa myös soveltuvassa aikataulussa esimerkiksi yksityisnäyttelyssä Kuvataideakatemian ulkopuolella. Tässä tapauksessa neuvottelet toteutuksen yksityiskohdista opetusalueen professorin ja muun henkilökunnan kanssa.
Opinnäyte tai sen taiteellinen osa voidaan toteuttaa myös kahden tai useamman henkilön
yhteistyönä. Oma itsenäinen osuutesi on kuitenkin pystyttävä osoittamaan ja arvioimaan.
Opiskelija työstää opinnäytettään keskustellen siitä säännöllisesti ohjaajansa kanssa. Opiskelija saa tukea taiteellisen osan suunnitteluun ja tekemiseen Kuvataiteen maisterin opinnäyteseminaarissa, opetusalueensa professorilta, ohjaajaltaan ja työmestareilta. Työn esittämiseen saa tukea myös esittämiskäytäntöjen opettajilta.
Opiskelija kutsuu hyvissä ajoin opinnäytteensä tarkastajat taiteellisen osan julkiseen esittämistilaisuuteen (näyttely tai muu julkinen esiintyminen). Kutsussa täytyy mainita, että kyse on opinnäytteen osasta.
1.3. Opinnäytteen kirjallinen osa
Kuvataiteen maisterin opinnäytteen kirjallinen osa on teksti, jonka sisältö ja tyyli ovat mielekkäässä suhteessa opinnäytteesi taiteelliseen osaan.
Kirjallisen osan laajuus on 15−50 sivua ilman kuvia (n. 1 800 merkkiä/sivu, yhteensä 27 000 – 90 000 merkkiä) ja sen tulee sisältää taiteellisen osan kuvallinen ja sanallinen dokumentaatio.
Opiskelija työstää opinnäytteen kirjallista osaa taiteellisen osan rinnalla ja viimeistelee sen dokumentaatioineen pian sen jälkeen, kun opinnäytteen taiteellinen osa on ollut esillä. Taiteellinen osa tulee olla esitettynä julkisesti ennen kirjallisen osan palautusta.
Kirjallista osaa työstetään Kirjoitusseminaarissa, ja kirjallisen osan sisällön työstämiseen saa tukea myös opinnäytteen ohjaajalta ja opetusalueen professorilta
Kirjallisessa osassa käytetään viitteitä silloin kun viitataan jonkun muun henkilön esittämiin ajatuksiin. Lähteistä ja kirjallisuudesta liitetään kirjallisen osan loppuun luettelo. Ohjeet viitteiden sekä lähteiden ja kirjallisuuden merkitsemiseen löytyvät Opiskelijan Uniartsista.
Kuvien käyttö opinnäytteessä
Kaikkiin opinnäytteen kuviin on merkittävä kuvatiedot ja kuvan lähde. On tärkeää merkitä kuvien tiedot, vaikka olisit tehnyt kuvissa olevat teokset tai ottanut valokuvat itse. Varmista, että käytät kuvia tekijänoikeuksien mukaisesti. Opinnäytteessä kuvia voi käyttää vapaammin kuin kaupallisissa julkaisuissa, mutta tarkista tarkat ohjeet ImagOA -oppaasta. Älä käytä kuvaa, jos et ole varma, että sinulla on oikeus julkaista se.
Tarkemmat ohjeet löydät ImagOA-oppaasta:
Kirjallisen osan tavoitteet:
Kirjallisen osan perusteella tulee saada selkeä käsitys taiteellisesta osasta sekä siitä, miten se on ollut esillä. Kirjallisen osan tulee lisäksi osoittaa perehtyneisyyttä opinnäytteen aihepiiriin ja valmiutta kuvataiteen kysymysten pohtimiseen. Kirjallisessa osassa opiskelija voi käsitellä esimerkiksi taiteellisen työnsä lähtökohtia, sisältöjä, tekniikkaa, muoto- ja materiaaliratkaisuja sekä opinnäytteen suhdetta nykytaiteeseen. Opiskelija voi myös kuvailla työprosessiaan, työn toteutusta ja esittämistä sekä pohtia taiteellisen osan suhdetta yleisöön, esityspaikkaan tai yhteiskunnallisiin kysymyksiin.
Opiskelijan on suoritettava opinnäyte tutkintokielellä (Taideyliopiston koulutussääntö 35 §). Tämä koskee myös kirjallisen osan kieltä. Oikeudesta suorittaa opinnäyte muulla kuin tutkintokielellä voi päättää dekaani. Opiskelijan on oltava tässä tapauksessa yhteydessä opintopalveluihin ennen opinnäytesuunnitelman tekemistä.
Kirjallisen osan kansilehdellä tulee näkyä:
- opiskelijan nimi
- oppilaitos (Taideyliopiston Kuvataideakatemia) ja sen logo
- että kyseessä on kuvataiteen maisterin opinnäyte
- opinnäytteen palautuspäivämäärä
Jos logon lataamisessa on ongelmia, ole yhteydessä, viestinta@uniarts.fi.
Kirjallisen osan alkulehdiltä tulee käydä selkeästi ilmi:
- Lyhyt kuvaus taiteellisesta ja kirjallisesta osasta; mitä taiteelliseen ja kirjalliseen osaan sisältyy, ja miten ne painottuvat suhteessa toisiinsa.
- Kaikki taiteelliseen osaan liittyvät teos- ja esitystiedot, kuten teosten valmistumisvuosi, teoksissa käytetyt materiaalit ja menetelmät, teoskoot sekä ajallisissa teoksissa myös niiden kesto.
- Teosten esittämisaika ja -paikka
- Opinnäytteen ohjaaja(t) ja tarkastajat.
- Mikäli opinnäyte tai sen osa on tehty yhteistyönä, kirjallisesta osan alkulehdiltä tulee myös käydä ilmi, miten työprosessi on tekijöiden kesken jakaantunut.
Vaihtoehtoinen dokumentaatiotapa erityistapauksissa:
Poikkeustapauksessa kirjallinen osasi voi olla jokin muu sanallinen taltioitu esitys kuin kirjoitettu teksti. Tämän ratkaisun perustelet opinnäytesuunnitelmassasi. Jos sinulla on lukihäiriö tai jokin muu oppimiseen ja ilmaisemiseen vaikuttava erityisominaisuus, voit pyytää asiantuntijalta tästä todistuksen ja keskustella asiasta opettajasi kanssa. Näin asia voidaan ottaa huomioon opinnäytesuunnitelmaasi hyväksyttäessä ja opinnäytettäsi arvioitaessa, ja sinulle voidaan tarvittaessa järjestää myös tarvitsemaasi ohjausta.
1.4. Kuvataiteen maisterin kypsyysnäyte
Opinnäytteestä laaditaan yhden sivun mittainen (noin 1800 merkkiä) tiivistelmä, joka on samalla maisteriopiskelijan kypsyysnäyte. Tiivistelmässä kuvataan opinnäytteen olennaisimmat sisällöt lyhyesti; sen tulee sisältää sekä taiteellisen että kirjallisen osan lyhyt kuvaus. Tiivistelmän tehtävä on kiteyttää opinnäytteen keskeinen sisältö sellaiselle henkilölle, joka ei tunne opinnäytettä. Tiivistelmän otsikoksi merkitään ”Tiivistelmä”. Tiivistelmä ei ole työn johdanto, halutessaan johdannon voi kirjoittaa erikseen ja sen voi otsikoida vapaammin. Tiivistelmä sijoitetaan opinnäytteen kirjallisen osan alkuun ja se palautetaan esitarkastukseen yhdessä kirjallisen osan kanssa.
1.5. Opinnäyteraha
Kuvataideakatemia tukee opinnäytteen valmistumista erillisellä opinnäyterahalla. Opinnäyterahan suuruus tarkistetaan syyslukukauden alussa. Opinnäyteraha on tarkoitettu opinnäytteen toteuttamisesta syntyneiden kulujen korvaamiseen. Opinnäyterahaa voi käyttää vasta kun opinnäytesuunnitelma on hyväksytty. Opinnäyteraha maksetaan pääsääntöisesti apurahana. Opinnäyterahaan liittyviä asioita hoitavat tuotantopalvelut.
2. Opinnäytesuunnitelma sekä ohjaajien ja tarkastajien valinta
2.1. Opinnäytesuunnitelma
Opinnäytesuunnitelma tehdään sähköisellä lomakkeella. Suositellaan, että opinnäytesuunnitelma tehdään samalla kielellä kuin opinnäytteen kirjallinen osa.
Opinnäytesuunnitelmassa opiskelija hahmottelee opinnäytekokonaisuuden. Suunnitelmasta tulee käydä ilmi:
- Lyhyt kuvaus opinnäytteen teemoista ja toteutustavasta
- Opinnäytteen aikataulu (ml. julkisen esittämisen ajankohta ja julkisen tarkastustilaisuuden tavoiteajankohta)
- Opinnäytteen kieli
- Opinnäytteen ohjaaja tai ohjaajat ja heidän yhteystietonsa
- mikäli opinnäytteen kirjallinen osa toteutetaan muulla tavoin kuin tekstimuotoisena
Opinnäytesuunnitelman hyväksyy opiskelijan opetusalueen professori. Opiskelija saa sähköpostitse ilmoituksen, kun hänen opinnäytesuunnitelmansa on hyväksytty. Hyväksymisen jälkeen opiskelija voi alkaa käyttää ohjaustunteja ja opinnäyterahaa.
Opinnäytesuunnitelmaan tehtävistä muutoksista opiskelijan tulee keskustella professorinsa kanssa ja informoida opintopalveluita, tuotantopalveluita ja tarvittaessa myös tarkastajia (esimerkiksi aikataulu- ja kielimuutoksista).
Maisterin opinnäytesuunnitelma vanhenee kolmessa vuodessa sen hyväksymisestä, jollei opinnäytettä ole toimitettu tarkastettavaksi. Mikäli maisterin opinnäytesuunnitelma vanhenee, opiskelijan täytyy päivittää se aikataulun ja ohjauksen osalta ja hyväksyttää professorillaan.
2.2. Opinnäytteen ohjaaminen ja ohjaajan valinta
Opinnäytteen ohjaajan valinta
Opiskelijalla on oikeus saada opinnäytteeseensä ohjausta enintään kymmenen tunnin ajan. Tunnit voidaan osoittaa joko yhdelle ohjaajalle tai jakaa kahden ohjaajan kesken.
Opiskelija neuvottelee opinnäytteensä ohjaajasta/ohjaajista professorinsa kanssa ja samalla sovitaan mahdollisesta tuntien jaosta eri ohjaajien kesken. Professorin tulee varmistaa, että opiskelijalle löytyy sopiva ohjaaja/ohjaajat.
Ohjaajalta edellytetään riittävää kuvataiteen ja nykytaiteen asiantuntemusta. Ohjaajan tulee olla selvästi ohjattavaansa edistyneempi sillä alueella, jota ohjaus koskee. Ohjaaja ei itse voi parhaillaan suorittaa samaa tai vastaavaa (tai alempaa) tutkintoa kuin ohjattava opiskelija. Opinnäytteen ohjaajaa valittaessa on otettava huomioon myös opiskelijan käyttämä kieli. Opinnäytteitä ei käännätetä, joten ohjaajan tulee ymmärtää opinnäytteen kieltä.
Keskusteltuaan oman professorinsa kanssa opiskelija ottaa yhteyttä mahdolliseen ohjaajaan/ohjaajiin ja kysyy heidän suostumustaan tehtävään. Kuvataideakatemian opintopalvelut varmistavat ohjaajan suostumuksen ja toimittavat ohjaajalle tai ohjaajille ohjaamista koskevat ohjeet sekä kopion opiskelijan opinnäytesuunnitelmasta. Professori vahvistaa ohjaajavalinnan hyväksyessään opinnäytesuunnitelman.
Opiskelijan on hyvä sopia ensimmäinen ohjaustapaaminen pian ohjaajavalinnan jälkeen.
Opinnäytteen ohjaaminen
Opinnäytteen ohjaajan tehtävänä on ohjata opiskelijan työskentelyä, opinnäytteen sisältöä ja seurata työn käytännön edistymistä. Ohjaajan tulee ilmoittaa professorille ja opiskelijalle ajoissa, jos hän katsoo, ettei työ täytä opinnäytteeltä vaadittavaa tasoa, ja ettei sitä voi jättää arvosteltavaksi opiskelijan suunnittelemassa aikataulussa.
Kuvataideakatemia maksaa ohjaajalle enintään kymmenen tunnin työstä, ellei erikseen ole toisin sovittu. Palkkion maksamista varten ohjaajan tulee toimittaa ajantasaiset maksutiedot opintopalveluihin ja ajantasainen verokortti.
Maisterin opinnäytettä tekevät opiskelijat saavat ohjausta kirjallisen osan työstämiseen Kirjoitusseminaarissa, joita vetävät Kuvataideakatemian kirjoittamisen opettajat.
Professorin tehtävä on tukea opinnäyteprosessia ja tehdä opinnäytteen kirjallisen osan esitarkastus.
2.3. Opinnäytteen tarkastajien valinta
Opinnäytteellä on kaksi tarkastajaa, joilta edellytetään riittävää kuvataiteen ja nykytaiteen asiantuntemusta. Tarkastaja ei itse voi parhaillaan suorittaa samaa tai vastaavaa (tai alempaa) tutkintoa kuin opiskelija.
Opiskelija ja professori keskustelevat tarkastajavalinnoista. Professori päättää opinnäytteen tarkastajista opiskelijaa kuultuaan. Tarkastajia valittaessa on otettava huomioon esteellisyysnäkökohdat; tarkastajana ei voi toimia opinnäytteen ohjaaja, eikä tarkastaja voi ottaa kantaa opinnäytteen osiin ennen kuin opinnäyte on kokonaisuudessaan valmis.
Jos professori on opinnäytteen nimetty ohjaaja tai tarkastaja, hän ei voi tehdä päätöstä tarkastajavalinnoista. Tällöin päätöksen tekee opetusalueen toinen professori tai varadekaani.
Opinnäytteen tarkastajia valittaessa on otettava huomioon myös opinnäytteen kieli: opinnäytteen tarkastajien on ymmärrettävä opinnäytteen kirjallisen osan kieltä. Opinnäytteitä ei käännätetä. Myöskään tarkastuslausuntoja ei käännätetä, joten myös tarkastuslausuntojen kielestä sovitaan etukäteen. Epäselvissä tapauksissa opiskelijan on oltava hyvissä ajoin yhteydessä opintopalveluihin.
Sovittuaan professorinsa kanssa opinnäytteen tarkastajista opiskelija ottaa heihin yhteyttä ja kysyy heidän suostumustaan tehtävään. Opiskelija ilmoittaa tarkastajavalinnat sähköisellä lomakkeella, jonka kautta ne välitetään professorille hyväksyttäväksi.
Kuvataideakatemian opintopalvelut varmistavat tarkastajien suostumuksen tehtävään ja toimittavat heille tarkastamista koskevat ohjeet sekä kopion opiskelijan opinnäytesuunnitelmasta ja opinnäytteen valmistumisen tavoiteaikataulusta (mm. julkisen tarkastustilaisuuden ajankohta).
Mikäli tarkastajat vaihtuvat, täytetään uusi sähköinen lomake.
Jos opinnäytteen aikataulu muuttuu, tulee opiskelijan olla yhteydessä alkuperäisiin tarkastajiin ja tiedustella ovatko he edelleen käytettävissä tehtävään. Tarvittaessa opiskelijan on valittava uusi tarkastaja/tarkastajat, keskusteltava valinnasta professorin kanssa ja täytettävä tarkastajavalinnoille tarkoitettu sähköinen lomake.
Jos tarkastajat vaihtuvat opinnäytteen taiteellisen osan julkisen esittämisen jälkeen, tulee opiskelijan toimittaa heille tarvittava materiaali liittyen julkiseen esittämiseen.
3. Kirjallisen osan palautus
3.1. Esitarkastus
Ennen opinnäytteen kirjallisen osan lopullista palauttamista se jätetään oman opetusalueen professorille esitarkastettavaksi. Esitarkastuksessa professori käy opinnäytteen kirjallisen osan läpi ja varmistaa, että se on sisällöllisesti valmis tarkastukseen. Opiskelija saa tarvittaessa tukea viimeistelyyn. Opiskelijan on oltava yhteydessä professoriin esitarkastuksen aikataulusta hyvissä ajoin. Esitarkastukseen on varattava aikaa vähintään 3 viikkoa.
Esitarkastuksen yhteydessä opiskelija voi vielä tehdä tekstiin korjauksia ja muutoksia. Opiskelija vastaa korjauksista ja siitä, missä määrin hän hyödyntää annettua palautetta työnsä viimeistelyssä ennen sen arvioitavaksi jättämistä.
Esitarkastuksen yhteydessä professori tarkastaa kypsyysnäytteenä toimivan opinnäytteen tiivistelmän sekä tarkistaa Turnitin-plagiaatintunnistusjärjestelmällä tehdyn plagiaatintunnistuksen.
Esitarkastuksessa opiskelija vie opinnäytteensä plagiaatintunnistusta varten Moodle-alustan kautta Turnitin-kansioon, jossa työ ei vielä indeksoidu järjestelmään.
Tässä vaiheessa opinnäytettä ei tallenneta vielä opinnäytetöiden viimeiseen alkuperäisyyden tarkistukseen.
Professori tarkistaa tässä vaiheessa, ettei opinnäytteessä ole plagiaatintunnistuksen osalta huomautettavaa. Opinnäyte tallennetaan viimeiseen alkuperäisyyden tarkastukseen vasta, kun se palautetaan varsinaiseen tarkastukseen. Katso ohjeet tästä seuraavassa luvussa ”Kirjallisen osan palautus”.
3.2. Kirjallisen osan palautus
Kun kirjallinen osa on ollut esitarkastuksessa, se palautetaan Kuvataideakatemian opintopalveluihin. Palauttamisen jälkeen opinnäytettä ei voi enää muokata. Opintopalvelut lähettävät opinnäytteen kirjallisen osan tarkastajille sähköpostitse.
Palautus opintopalveluihin
Opinnäyte palautetaan PDF/A-muodossa yhtenä tiedostona sähköpostitse osoitteeseen: kuva.opinnaytteet@uniarts.fi (tiedoston enimmäiskoko: 10Mt/Mb).
Tiedoston tulee sisältää koko opinnäyte eli: kansi, tiivistelmä, teksti ja kuvat sekä lähde- ja viitetiedot. Jos kyseessä on muu sanallinen taltioitu esitys kuin kirjoitettu teksti, se toimitetaan kolmena kappaleena.
Tallennus kirjaston Taju-kantaan
Kun opinnäytteen kirjallinen osa palautetaan tarkastukseen, opiskelijan tulee tallentaa myös työnsä julkaisuarkisto Tajuun kirjaston ohjeiden mukaisesti.
Jokaisen opiskelijan tulee tehdä tämä, vaikkei antaisikaan lupaa opinnäytteen julkaisemiseen verkossa. Tajuun tallennettavan version on oltava sama kuin mikä on lähetetty tarkastajille.
Tallennus Turnitin-plagiaatintunnistusjärjestelmään
Opiskelijan tulee tallentaa opinnäytteen PDF/A-versio myös Turnitin-kansioon, jossa työ indeksoituu plagiaatintunnistusjärjestelmään. Tarkastettuaan työn tässä kansiossa opinnäytteen professori hyväksyy plagiaatintunnistuksen ja ilmoittaa hyväksymisestä opiskelijalle sekä täyttää tarkastuslomakkeen, joka toimitetaan opintopalveluihin koordinaattorille. Viimeiseen plagiaatintarkastukseen tallennettavan version on oltava saa kuin mikä on lähetetty tarkastajille.
3.3. Opinnäytteen hyväksyminen ja opintosuorituksen rekisteröinti
Kun julkinen tarkastustilaisuus on pidetty ja tarkastajat ovat toimittaneet viimeistellyt tarkastuslausunnot Kuvataideakatemiaan, esitarkastuksen tehnyt professori puoltaa/ei puolla opinnäytteen hyväksymistä. Mikäli professori ei puolla opinnäytteen hyväksymistä, tulee hänen ilmoittaa siitä opintopalveluihin viiden vuorokauden kuluessa tarkastustilaisuudesta. Opinnäyte viedään lopulta opetuksesta vastaavan varadekaanin hyväksyttäväksi.
Kun maisterin opinnäyte on hyväksytty, toimitetaan opiskelijalle tieto päätöksestä ja tarkastajien lausunnot. Mikäli varadekaani ei hyväksy opinnäytettä, opiskelijalle annetaan ohjeet työn täydentämisestä.
Opinnäytteen opintopisteet viedään opintosuoritusrekisteriin sen jälkeen, kun opinnäyte on hyväksytty.
Opinnäytteestä tai sen osista ei voi saada opintopisteitä ennen sen hyväksyntää. Taideyliopiston koulutussäännön mukaan opintosuoritukset ovat voimassa enintään kymmenen vuotta, minkä ajan ne voidaan sisällyttää tutkintoon.
3.4. Hylätty arvosanaehdotus
Mikäli toinen tai molemmat tarkastajista esittävät opinnäytteen hylkäämistä, toimitetaan opiskelijalle ilmoitus asiasta ennen julkista tarkastustilaisuutta.
Tällöin opiskelija voi joko
1) ilmoittaa prosessin keskeyttämisestä ja pyytää ohjeita opinnäytteen täydentämiseen oman opetusalueensa professorilta. Tällöin opiskelija tekee opinnäytteeseensä korjauksia ja toimittaa korjatun opinnäytteen uudestaan tarkastettavaksi. Uusi tarkastus käynnistetään vasta sitten, kun oman opetusalueen professori on antanut siihen luvan.
tai
2) jatkaa prosessia ja toimittaa varadekaanille oman kirjallisen vastineensa lausunnoista, jolloin varadekaani ottaa vastineen huomioon opinnäytettä käsitellessään. Mikäli toinen tarkastuslausunnoista on hylkäävä, varadekaani pyytää kolmannen tarkastajan arvioimaan opinnäytteen kokonaisuuden kirjallisen osan ja sen sisältämän dokumentaation perusteella ennen päätöksentekoa.
3.5. Oikaisupyyntö
Mikäli olet tyytymätön opinnäytteen arvosteluun, voit pyytää siihen kirjallisesti oikaisua päätöksentekijältä 14 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista. Mikäli olet tyytymätön oikaisupyynnön johdosta tehtyyn päätökseen voit saattaa asian Taideyliopiston tutkintolautakuntaan käsiteltäväksi 14 päivän kuluessa siitä, kun olet saanut akateemisen neuvoston päätöksestä tiedon.
3.6. Opinnäytteen arkistointi ja julkisuus
Opinnäyte säilytetään Kuvataideakatemian opintopalveluissa voimassa olevan säilytysajan määrityksen mukaisesti, jonka jälkeen ne siirretään Taideyliopiston arkistoon. Opinnäytteet ovat julkisia, joten ne eivät voi sisältää aineistoa, jota ei voida julkaista tekijänoikeudellisista syistä. Opinnäytteiden niiden kirjallisia osioita voi lukea Taju-julkaisuarkistossa opiskelijan valinnan mukaan joko avoimesti verkossa tai suljetulla puolella, jonne pääsee ainoastaan kirjaston koneilta.
Lisätietoja tekijänoikeuksista löydät opiskelijasopimuksesta, jonka jokainen opiskelija saa allekirjoitettavakseen opintojensa alussa.
4. Ohjeet opinnäytteen tarkastajalle
Kuvataiteen maisterin opinnäytteen tarkastus muodostuu opinnäytteen taiteellisen ja kirjallisen osan tarkastuksesta.
Tarkastajilla tulee olla vähintään neljä viikkoa aikaa tarkastuslausunnon kirjoittamiseen siitä lukien, kun he saavat opinnäytteen kirjallisen osan.
Tämän jälkeen järjestetään julkinen tarkastustilaisuus, jossa tarkastajat esittävät lausuntonsa. Tilaisuuden jälkeen heillä on vielä 3 päivää aikaa täydentää lausuntojaan. Kuvataideakatemia ilmoittaa toivotusta aikataulusta kirjallisen osan toimittamisen yhteydessä. Mikäli tarkastaja ei voi noudattaa aikataulua, hänen tulee ilmoittaa siitä sekä opintopalveluihin että opiskelijalle hyvissä ajoin.
Julkisen tarkastustilaisuuden jälkeen viimeistelty kirjallinen tarkastuslausunto toimitetaan opintopalveluihin. Opetuksesta vastaava varadekaani ottaa lausunnon huomioon arvostellessaan opinnäytettä ja päättäessään sen hyväksymisestä.
4.1. Tarkastuslausunto
Opinnäytteen tarkastajat arvioivat opinnäytteen taiteellisen ja kirjallisen osan kirjallisessa lausunnossaan ja antavat opinnäytteelle arvosanaehdotuksen asteikolla hyväksytty-hylätty. Arvosanaehdotus tulee ilmaista lausunnossa selkeästi.
Tarkastuslausunto laaditaan, kun opinnäyte on kokonaisuudessaan tarkastettu. Kuvataideakatemia ei ota vastaan opinnäytteen yksittäisiä osia koskevia erillisiä lausuntoja. Tarkastajat eivät saa ottaa kantaa opinnäytteen osiin ennen kuin opinnäyte on kokonaisuudessaan valmis.
Arvioinnin tulee pohjautua kuvataiteen maisterin opinnäyteohjeeseen.
Mikäli tarkastaja esittää opinnäytteen hylkäämistä, hänen tulee ilmoittaa tästä kirjallisesti perusteluineen Kuvataideakatemian opintopalveluille viimeistään viikkoa ennen tarkastustilaisuutta.
Tarkastuslausunto sisältää seuraavat osat:
- Otsikko: Kuvataiteen maisterin opinnäytteen tarkastuslausunto
- Opiskelijan nimi
- Lyhyt selvitys kaikista tarkastukseen kuuluvista opinnäytteen osista
- Varsinainen tarkastuslausunto
- Arvosanaehdotus: hyväksytty/hylätty
- Lausunnon päivämäärä
- Tarkastajan nimi ja allekirjoitus
Lausunnon toivotaan olevan noin 2–5 sivun laajuinen.
Tarkastaja voi kirjoittaa tarkastuslausuntonsa joko suomeksi, ruotsiksi tai englanniksi. Kielivalinnassa on otettava huomioon opiskelijan kielitaito, sillä opiskelijalla on oikeus saada lausunto kielellä, jota hän pystyy ymmärtämään. Kielivalinnasta sovitaan työn alkuvaiheessa tarkastajan suostuessa tehtävään. Kuvataideakatemia ei käännätä opinnäytteitä eikä lausuntoja. Tarkastajien on otettava arvioinnissaan huomioon heille toimitettu tieto lukihäiriötä tai jotakin muuta oppimisvaikeutta koskevasta lääkärintodistuksesta.
4.2. Arviointiperusteet ja arvosanat
Opinnäyte arvioidaan kokonaisuutena. Taiteellista osaa arvioidaan taiteellisin perustein. Kirjallisen osan arvioinnissa otetaan huomioon selkeys, valitun tyylilajin kriteerit sekä tekstin suhde opinnäytteen taiteelliseen osaan.
Tarkastajat arvioivat tarkemmin työn sisällön ja muodon vahvuuksia ja puutteita lausuntotekstissään. Tarkastajat voivat halutessaan neuvotella keskenään arvosanasuosituksesta.
Opinnäytteiden arvioinnissa on käytössä arvosanat hyväksytty ja hylätty.
Hyväksytty
Taiteellinen osa on ilmaisultaan ansiokas, hyvä tai vähintään kohtalainen, ja se osoittaa taiteellisten välineiden ja valmiuksien hallintaa sekä ymmärrystä kuvataiteen konteksteista.
Kirjallinen osa dokumentaatioineen liittää tekijän taiteellisen työskentelyn nykytaiteen yhteyteen. Se osoittaa kykyä jäsentää omaa taiteellista ajattelua ja työskentelyä. Ilmaisu on luonteeltaan ymmärrettävää ja kiinnostavaa, ja opinnäytteen taiteellinen osa on esitelty kattavasti. Kuva-aineisto antaa hyvän käsityksen opinnäytteeseen liittyvästä taiteellisesta osasta ja tukee riittävästi opinnäytteen ymmärtämistä. Kirjallinen osa noudattaa kuvataiteen maisterin opinnäyteohjeessa annettua ohjeistusta (luku 1.3.).
Hylätty
Hylätyn arvosanan perusteena voi toimia jokin seuraavista perusteista:
Taiteellinen osa on ilmaisulliselta tasoltaan vaatimaton suhteessa kuvataiteen maisterilta edellytettävään taiteelliseen tasoon, ja se osoittaa heikkoa taiteellisten välineiden ja valmiuksien hallintaa tai puutteellista ymmärrystä kuvataiteen konteksteista.
Kirjallinen osa ei ole opinnäytteen kokonaisuuden kannalta perusteltu, ja se on sisällöltään vaatimaton. Kirjallisen osan tavoitteet ja lähestymistavat ovat epäselvät. Kirjallisen osan aineisto ei jäsenny, eivätkä käytetyt lähteet ole aiheen kannalta asianmukaisia. Se osoittaa puutteellista kykyä jäsentää omaa taiteellista ajattelua ja työskentelyä.
Teksti on epäselvää ja jäsentymätöntä, eikä se tue opinnäytteen ymmärtämistä. Kirjalliseen osaan liittyvä kuva-aineisto ei anna riittävää käsitystä opinnäytteen taiteellisesta osasta eikä sen esittämisestä.
Opiskelija on toiminut epäeettisesti opinnäytettä tehdessään.
4.3. Opinnäytteen julkinen tarkastustilaisuus
Opiskelija esittelee opinnäytteensä julkisessa tarkastustilaisuudessa sen jälkeen, kun tarkastajat ovat tarkastaneet työn kokonaisuudessaan. Julkiset tarkastustilaisuudet ovat kaikille avoimia. Tilaisuudessa opiskelija esittelee opinnäytteensä ja tarkastajat antavat suullisesti lausuntonsa, jonka jälkeen on aikaa keskustelulle. Tilaisuuden valvojana toimii opetusalueen professori tai hänen nimeämänsä henkilö. Mikäli tarkastaja on estynyt saapumasta paikalle, hän toimittaa lausuntonsa etukäteen opintopalveluille tilaisuudessa luettavaksi.
Tarkastustilaisuuteen varataan kokonaisuudessaan enintään tunti aikaa, josta opiskelija voi käyttää omaan esitykseensä enintään 20 minuuttia ja kumpikin tarkastaja noin 15 minuuttia.
Tarkastajat laativat lausuntonsa tilaisuutta varten. Mikäli tarkastajat haluavat vielä tilaisuuden jälkeen tarkentaa lausuntoaan, heidän tulee tehdä se kolmen päivän sisällä tarkastustilaisuudesta.
4.4. Tarkastajan palkkio
Kuvataideakatemia maksaa opinnäytteen tarkastajalle palkkion tarkastajana toimimisesta ja tarkastuslausunnon laatimisesta sekä osallistumisesta julkiseen tarkastustilaisuuteen. Tarkastajan palkkio on 350 € mikäli tarkastaja osallistuu tarkastustilaisuuteen ja 300 € mikäli tarkastaja ei osallistu tarkastustilaisuuteen. Palkkio on veronalaista tuloa. Palkkiota ei makseta Kuvataideakatemian kuukausipalkkaiselle opetushenkilökunnalle.
Palkkion maksamista varten tarkastajan tulee toimittaa Kuvataideakatemian opintopalveluihin ajantasaiset maksutiedot ja voimassa oleva verokortti.